MTÜ Eesti Pimedate Liit (EPL) juhatuse koosoleku protokoll nr 22-4
Kuupäev ja koht: 04.10.2022, EPLi kontor; Raua 1, Tallinn
Koosolekut juhatas juhatuse esimees Jakob Rosin.
Koosolekut protokollis assistent Mari-Liis Uibu.

Koosolekul osalesid juhatuse esimees Jakob Rosin ja liige Silver Pulk EPLi kontoris, liikmed Priit Kasepalu, Monica Lõvi ja Tiina Tamm Zoomi kaudu. 

Koosolekul osales 5 juhatuse liiget 7st, seega oli koosolek otsustusvõimeline. 
Koosolekust võtsid osa tegevjuht Mari Sepp ja assistent Mari-Liis Uibu.

Koosoleku päevakord:
1. Kohtumine Ranniku Maja OÜ esindaja Madis Raudsepaga
2. Juhatuse kirjalikud otsused ajavahemikus 20.06. – 04.10.2022
3. Tegevus ajavahemikus 20.06. – 04.10.2022
4. Tunnustuse „Aasta tegu 2022“ saajate kinnitamine
5. Juhatuse liikmete tegevusvaldkondade kinnitamine
6. Elektri hinnale lisanduva hooldustasu fikseerimise arutelu
7. Kirjad ja info

Juhatus kinnitas koosoleku päevakorra.

Päevakorrapunkt nr 1
Kohtumine Ranniku Maja OÜ esindaja Madis Raudsepaga

Juhatus arutas:
Madis Raudsepp andis ülevaate Ranniku Maja OÜle Läänemaal Kiviküla külas rendile antud kinnistutel tehtud töödest ja edasistest plaanidest.
Madis Raudsepa sõnul on täidetud kõik rendilepingu tingimused, kaheksa aasta jooksul on tehtud töid ca 80 000 euro ulatuses. Ta jagas oma ideed ehitada mereäärsele kinnistule või peamaja juurde uus, 250m2 suurune maja, kus oleks saal ja majutuskohad 20-le inimesele. Tema arvestuste kohaselt oleks maja maksumuseks 250 000 €. Maja ehitamiseks avaldas rentnik soovi sõlmida hoonestusõiguse lepingu tähtajaga 30 aastat. Juhatus arutas, kas kõik kehtiva lepingu tingimused on täidetud ja oli seisukohal, et olemasoleva lepingu tähtaeg 17 aastat on piisavalt pikk, et investeering oleks tasuv. Juhatus oli seisukohal, et lepingu pikendamisel 30–35 aastaks tuleb üldkoosolekul kuulutada välja avalik enampakkumine hoonestaja leidmiseks. 

Juhatus otsustas: 
●	Vaadata üle EPLi ja Ranniku Maja OÜ rendilepingu tingimuste täitmine, 
●	täiendada rendilepingut uute tingimustega ja koostada lepingu lisa. 
●	Madis Raudsepp koostab kirjalikult oma tulevaste tegevuste kava, mille alusel otsustab juhatus, kas on vajalik pikem rendiperiood ning kas tuleks lisada selle küsimuse otsustamine järgmise üldkoosoleku päevakorda.

Päevakorrapunkt nr 2
Juhatuse kirjalikud otsused ajavahemikus 20.06. – 04.10.2022
22. juulil otsustas juhatus esitada Jakob Rosina Eesti Puuetega Inimeste Koja (EPIKoda) juhatuse liikme kandidaadiks.
1. septembril otsustas juhatus fikseerida Tehnoplast Asi hoolduskulude igakuine tasu summas 1500€.
29. septembril otsustas juhatus esitada Priit Kasepalu Tallinna Heleni kooli hoolekogu 
liikmeks.

Päevakorrapunkt nr 3
Tegevus ajavahemikus 20.06. – 04.10.2022
27. juulil võttis Priit Kasepalu ühendust Ida-Tallinna Keskhaigla ehitus- ja tehnosüsteemide osakonnaga sooviga saada infot 1990. aastal Silmakliiniku praegu renoveeritavasse fuajeesse paigaldatud mälestustahvli kohta. Sellel on tekst, et hoone ehitati aastatel 1978–1985 Eesti Pimedate Ühingu rahaga.
5. augustil kohtusid Jakob Rosin ja Mari-Liis Uibu Vabaõhumuuseumis selle töötajaga, et arutada muuseumi ligipääsetavust.
21. augustil saatis Priit Kasepalu liikmesühingutele ja teabelisti üleskutse esitada tunnustuse „Aasta tegu 2022“ kandidaate.
25. augustil nõustas Priit Kasepalu vaibakunstnikku punktkirja kasutamises.
25.–26. augustil osalesid Jakob Rosin ja Mari-Liis Uibu Tartumaal Tammistu mõisas EPIKoja suvekoolis.
29. augustil kohtusid Jakob Rosin, Mari Sepp ja Mari-Liis Uibu EPLi kontoris Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia ja kunstide instituudi (BFM) esindajatega teemal „Lõputöö filmide kirjeldustõlked“.
30. augustil osales Jakob Rosin Velvet oü töötoa arutelus, planeerimaks koolitust Velveti töötajatele. 
1. septembril toimus Zoomis ajakirja Valguse Kaja toimetuse koosolek.
6. septembril osales Mari Sepp Kultuurikatlas Eesti Energia suurkliendipäeval.
7. septembril korraldasid Jakob Rosin, Mari Sepp ja Mari-Liis Uibu restoranis Tuljak lõuna Interregi projekti osalejate tänamiseks.
9. - 21. septembril nõustas Mari Sepp e-kirja ja telefoni teel TREV-2 Grupi projektijuhti Jõhvi Linnavalitsuse Jõhvi hariduslinnaku ülekäigukohtade projekteerimisel.
13. septembril kohtus Jakob Rosin EPIKoja ja Valimiskomisjoni esindajatega valimiste ligipääsetavuse osas.
14.–15. septembril korraldas EPL liikmesühingute eestvedajatele õppereisi Lätti.
16. septembril kohtus Jakob Rosin EPIKoja esindajatega ligipääsetavuse juhendi hinnapakkumise loomise arutamiseks.
16. septembril osales Jakob Rosin EPIKoja juhatuse koosolekul.
20. septembril teavitati Priit Kasepalu, et mälestustahvel on Ida-Tallinna Keskhaigla Silmakliiniku renoveeritud fuajeesse tagasi pandud.
21. septembril kohtusid Jakob Rosin, Mari Sepp ja Mari-Liis Uibu EPLi kontoris MTÜ Pimedate Töökeskus Hariner juhatuse liikme Eduard Borissenkoga seoses Harineriga sõlmitud lepinguga.
28. – 29. septembril korraldas EPL koolituse oma eestvedajatele. Koolitust  “Kriis”  Pärnu Wasa hotellis viis läbi kriisinõustaja Helar Peterson.
30. septembrist – 2. oktoobrini osales Jakob Rosin Prahas Euroopa Pimedate Liidu euroasjade komisjoni koosolekul ja andis ülevaate töörühmast, mis loob pankadele ja tootjatele juhiseid kaardimakseterminalide ligipääsetavaks muutmiseks.

Päevakorrapunkt nr 4
Tunnustuse „Aasta tegu 2022“ saajate kinnitamine
15. septembriks laekusid ettepanekud tunnustuse „Aasta tegu 2022“ määramiseks kaheksale kandidaadile. Vastavalt statuudile antakse välja kuni viis tunnustust.
Juhatus otsustas nimetada tunnustuse „Aasta tegu 2022“ laureaatideks:
Eesti Ajaloomuuseum – uuenduslikul, 3D-saviprintmeetodil Maarjamäe lossi maketi valmistamise ning skulptuuride pargi kirjeldustõlke ja reljeefpiltidega tuuri loomise eest;
Eesti Arhitektuurimuuseum – uudse, nutitelefonil põhineva audiogiidi lahenduse valmistamise ning näituse kirjeldustõlke ja hoonete 3d makettidega tuuri loomise eest;
Eesti Kunstimuuseum – maalidele eesti- ja esmakordselt ka venekeelse kirjeldustõlke valmistamise eest;
Tartu Linnamajanduse osakonna teedeteenistuse jalg- ja jalgrattateede peaspetsialist Mihkel Vijar – nägemispuudega inimestele keskkonnakohanduste tegemise korraldamise eest;
Vabatahtlik treener Kaido Vetevoog – nägemispuudega jooksuhuvilistele treeningute läbiviimise eest.

Kandidaatide esitajate põhjendused.

Eesti Ajaloomuuseum
2021. aasta oktoobris valmis Eesti Ajaloomuuseumi Maarjamäe lossi skulptuuride pargi kirjeldustõlkega audiotuur, mille saateks valmistati ka kombatavad pildid skulptuuridest. Lisaks valmistati Suuremõõtmeline lossi makett. Lossi maketi valmistamisel kasutati Eestis sel eesmärgil esmakordselt uut tehnoloogiat, 3D-saviprint. 3D-saviprint on sarnane muude 3D-printimistehnoloogiatega, kuid tulemus sarnaneb katsudes ja ka välimuselt oluliselt rohkem kivile andes nägemispuudega inimesele palju parema elamuse kui plastikust 3D-print. Uue tehnoloogia nägemispuudega inimeste kasutusse toomine oli riskantne otsus, mis õigustas end täielikult. Nüüd on kõigi valikus uus end juba õigustanud meetod.

Eesti Arhitektuurimuuseum
2021. aasta oktoobriks sai Eesti arhitektuurimuuseumil esitamisvalmis audiogiidi ja 3D-prinditud ehitismälestiste makettidega tuur „Elav ruum“ ja nägemispuudega inimeste jaoks kohandatud giidituur „Uuri ruumi!“. Kahe täispikkuses tuuri ühes muuseumis samaaegne valmis saamine on silmapaistev saavutus, andes nüüd nägemispuudega inimestele palju parema ligipääsu arhitektuuri juurde, mis on küll kombatav, kuid ei ulatu. Lisaks otsustas Arhitektuurimuuseum, et valmistab ise audiogiidi seadme lahenduse, sest teised pakutavad on liiga kulukad. Valminud nutitelefoni rakendus ühendab endas nii tavakülastajate kui ka nägemispuudega audiogiidi, pole enam vaja eraldi seadmeid. Sama lahendus sobib paljudele muuseumitele oma mugavuse ja odavuse poolest. Muuseumi julge samm avas ukse paljudele muuseumitele ligipääsetavate audiotuuride tegemiseks. 

SA Eesti Kunstimuuseum
Eesti Kunstimuuseum valmistas Kumu näituse „Identiteedi maastikud“ 10 maali jaoks kirjeldustõlked. Eestis esmakordsena lasi muuseum kirjeldustõlked tõlkida ka vene keelde ja salvestas helifailid. Olukord, kus ligi 30% Eesti elanike ja hinnanguliselt 15% Eesti kodanike jaoks polnud ühtegi nende emakeelset kirjeldustõlget, mis tooks Eesti kultuuri neile lähemale, on sellega lõppenud. Nagu lauldi laulupeol: „Üksi ei ole keegi“.

Nimetatud kolme muuseumi kirjeldustõlkega tuuride juurde kuulub ka liikumiskirjeldus, mis on muuseumis iseseisvaks liikumiseks hädavajalik.

Kaido Vetevoog
Kaido Vetevoog on seiklushimuline harrastussportlane, keda kohtab jooksmas ekstreemsetel võistlustel nii Eestis kui välismaal. Jooksmisega on tegelenud ta terve elu. Ennekõike on Kaido aga suure südamega inimene. Jooksusilmade grupis on Kaido Tallinna üldkehalise trenni treener, kes kohtub liikmetega igal esmaspäeval Järve metsas. Seda teeb Kaido vabatahtlikuna iga ilmaga oma pere- ja tööelu kõrvalt. Pühendunud inimesena on vaid üksikuid esmaspäevi kui trenn ära jääb. Tavaliselt on põhjuseks Kaido järjekordne jooksuvõistlus välismaal mägedes või Eesti metsade vahel. Esitame Kaido kandidatuuri, sest tema pühendumine, abivalmidus ja rõõmsameelsus on eeskujuks meile kõikidele ning ta parandab läbi vabatahtliku treeneritöö iga nädal meie liikmete füüsilist ja mentaalset tervist. 

Mihkel Vijar
Mihkel Vijar on Tartu jalg- ja jalgrattateede peaspetsialist ning korraldab kergliiklusteede kavandamist ja rajamist Tartus linnamajanduse osakonnas. Oma tööpostil on Mihkel väga mõistev, abivalmis ja kiire tegutseja. Alati, kui Tartu nägemispuudega inimeste keskkonna kohandamise vajadusega tema poole pöördutakse, leiab ta kiiresti võimaluse kohandused sisse viia
Kohandusi tehakse ka konkreetse nägemispuudega inimese jaoks temale vajalikel marsruutidel, on tehtud nt kõrgkooli õppurile teekondadeks erinevatele õppekohtadesse jm.
Emajõe kooli lähedase ristmiku ligipääsetavust on mitmel korral parandatud, lisatud on nt ohutussaartele suunavaid reljeefseid plaate ja vaegnägijatele valgusfoori paremaks leidmiseks postidele oranže triipe.

Päevakorrapunkt nr 5
Juhatuse liikmete tegevusvaldkondade kinnitamine
Juhatus arutas:
Juhatuse esimees tegi ettepaneku kaasata juhatuse liikmeid ekspertiisi erinevate EPLi tegevusvaldkondade lõikes. 
Juhatus otsustas kinnitada tegevusvaldkondade vastutajad:
●	Juht- ja abikoerad  - Silver Pulk 
●	Ligipääsetavus - Jakob Rosin
●	Info, kirjeldustõlge ja ligipääsetav kultuur - Priit Kasepalu 
●	Välissidemed ja välislähetused  - Jakob Rosin 
●	Haridus - Monica Lõvi 

Päevakorrapunkt nr 6
Elektri hinnale lisanduva hooldustasu fikseerimise arutelu
Juhatus arutas: 
EPL ostab elektrit börsihinna alusel. Tallinn Laki 7B rentnikele väljastatavatel müügiarvetel lisatakse igakuiselt elektrihinnale 20% alajaama ja võrkude hoolduskulude katteks. Augustis 2022 oli rekordkõrge elektrihind 44s/kWh. EPLi poole pöördusid mitmed üürnikud ning palusid hoolduskulude vähendamist ja fikseeritud summa kinnitamist.
Juhatus otsustas: 
Tulla vastu EPLi poole pöördunud üürnikele ning pakkuda neile fikseeritud hoolduskulu hinda, mis on 20% universaalteenuse hinnast 19,4s/kWh.

Päevakorrapunkt nr 7
Kirjad ja info
Tänukirja saajate kinnitamine
Juhatus otsustas:
●	Anda tänukiri ja meene Omniva ASi kujundaja Indrek Ilvesele „EPL 100“ postmargi suurepärase kujunduse eest.
●	Anda vastavalt Läänemaa Nägemisvaegurite Ühingu taotlusele tänukiri ja meene Anni Oraveerile seoses 80. juubeliga.
●	Anda vastavalt Läänemaa Nägemisvaegurite Ühingu taotlusele tänukiri ja meene Priit Kasepalule seoses 65. juubeliga.

Valge Kepi päeva tähistamine
Valge kepi päeva tänuseminar toimub 20. oktoobril Tallinna Õpetajate Maja kroonisaalis, kus antakse üle tunnustused „Aasta tegu 2022“ laureaatidele.

Avatud Eesti Fondi projektis Põhja-Eesti Pimedate Ühingu (PPÜ) ümarlaua korraldamine
Koostöös PPÜga on EPL leidmas mooduseid suurendamaks nägemispuudega inimeste organisatsioonide rahastust.
Hetkeseisuga:
1. EPL on kohtunud võrgustiku rahastust vahendava organisatsiooni, Eesti Puuetega Inimeste
Fondi (EPIFond) juhatajaga. Kevadel toimunud kohtumisel tutvustasime muret ning püüdsime leida ühiseid lahendusi.
2. EPl osales mitmel kohtumisel nii EPIFondi, EPIKoja kui ka Sotsiaalministeeriumi esindajatega, kus samuti kogu võrgustiku rahastust arutati. EPLi poolt esitatud ettepanekud said suureks kaalukeeleks riigi otsusele suurendada aastast 2023 kogu võrgustiku iga-aastast rahastust 200 000 euro võrra ning muuta rahastusperiood kolmeaastaseks, mitte iga-aastaseks,
nagu varasemalt.
Neil kohtumistel toodi esile ka terav probleem hoonete vananemise osas ning vajadus toetada organisatsioone hoonetesse investeerimisel. Kahjuks selles valdkonnas me edu ei saavutanud.
EPLi poolne ettepanek oleks siduda organisatsioonide tegevuse toetamise rahastus rehabilitatsiooniteenuste osutamisega.
Praegu on nägemispuudega inimeste rehabilitatsiooni osutamine Eestis keerulises seisus. Tallinnas osutab teenust MTÜ Nägemispuudega Inimeste Rehabiliteerimiskeskus, Tartus Tartu Emajõe Kool. Mõlemad vajaksid lisarahastust. Rehabilitatsiooniteenuse oluline osa on
ka huvi- ja päevakeskuste loomine. Sestap pakub EPL kohtumist Sotsiaalministeeriumi esindajatega, et arutada lahendust kahele probleemile:
1. Kuidas parandada nägemispuudega inimeste rehabilitatsiooniteenuse kvaliteeti läbi rahastuse kasvu?

2. Kuidas tagada, et puuetega inimeste kojad, mis selleks raha saavad, ka oma teenuseid kõigile osutaksid? EPL pakuks välja kohalike omavalitsuste ja riigi rahastuse koosmõjus kohalike nägemispuudega inimeste tegevuskeskuste rahastust.

EPLi koolitustel ja üritustel saatjate osalemine
Juhatus arutas: 
EPL katab oma üritustel nii osaleja kui ka saatja kulud. EPLi töötajad, kes üritusi korraldavad, täidavad tööülesandeid ning seetõttu ei pruugi olla neil võimalust saatja rollis olla.  Üritustel, kus saatja olemasolu on vajalik, tuleb see osalejatel endale leida.