Author: mari uibu

MTÜ Eesti Pimedate Liit (EPL) juhatuse koosoleku protokoll nr 23-3

Kuupäev ja koht: 18.09.2023, Raua 1, Tallinn ja Zoom
Koosolekut juhatas juhatuse esimees Jakob Rosin.
Koosolekut protokollis assistent Mari-Liis Uibu.

Koosolekul osalesid juhatuse esimees Jakob Rosin, liikmed Ago Kivilo, Tiina Tamm, Anneli Lõhmus, Priit Kasepalu EPLi kontoris ning liikmed Elisabeth Egel ja Monica Lõvi veebis Zoomi kaudu.

Koosolekul osales 7 juhatuse liiget 7st, seega oli koosolek otsustusvõimeline.
Koosolekust võtsid osa tegevjuht Mari Sepp ja assistent Mari-Liis Uibu.
     
Koosolek algas kell 11.00 ja lõppes kell 13.30. Elisabeth Egel ja Monica Lõvi lahkusid kell 12.50.
Koosoleku päevakord:
•	Juhatuse kirjalikud otsused ajavahemikus 18.04.2023 – 18.09.2023
•	Tegevus ajavahemikus 18.04.2023 – 18.09.2023
•	Tunnustuse “Aasta tegu 2023” laureaatide kinnitamine
•	Läänemaal Kiviküla külas asuvate Eesti Pimedate Liidu kinnistute arendamine
•	Ülar Maapalu annetuse kasutamine
•	Euroopa Pimedate Liidu juhatusse Eesti Pimedate Liidu poolt kandidaadi esitamine
•	Valge kepi päeva tänuseminari sisu
•	Ajakirja Valguse Kaja rubriikide mahud ja honorarid
•	Kirjad ja info

Juhatus kinnitas koosoleku päevakorra.

Päevakorrapunkt nr 1
Juhatuse kirjalikud otsused ajavahemikus 18.04.2023 – 18.09.2023
9. augustil otsustas juhatus määrata Silver Pulk Eesti Standardimis- ja Akrediteerimiskeskuse juht- ja abikoeri puudutavate standardite töörühma EPLi poolseks esindajaks.  

12. augustil otsustas juhatus lõpetada Eesti Pimedate Liidu ja Ranniku Maja OÜ vahel 14. märtsil 2014 sõlmitud kinnistute rendileping nr 13/01 lepingu p 6.4.3. alusel ennetähtaegselt 30. septembril 2023.
Rendilepingu ennetähtaegse lõpetamise põhjuseks on rentniku kohustuste rikkumine alljärgnevates punktides: 
Kehtiva rendilepingu p. 4.2.9.11 järgi oli Ranniku Maja OÜl kohustus teostada Kinnistul 1 ehitise nr 1 (peamaja) rekonstrueerimine, lõpetades rekonstrueerimistööd hiljemalt 31. maiks 2020. Peamaja ei ole seisuga 12. august 2023 rekonstrueeritud ning ei vasta majutusteenuse osutamisele kehtestatud nõuetele.
Lisaks on kehtiva rendilepingu punkti 4.2.12 kohaselt Ranniku Maja OÜl kohustus pakkuda EPLi liikmetele 70% hinnasoodustust puhkekeskuse teenuste kasutamisel. Rentnik on iga-aastaselt osutanud teenust 30% allahindlusega.

30. augustil otsustas EPL juhatus, et ei rahulda Ranniku Maja OÜ 25. augustil 2023 saadetud ettepanekut muuta sõlmitud lepingu erakorralise ülesütlemise tähtaega kuni 18. novembrini 2023 ja leping lõppeb 30. septembril 2023 ning vara üleandmine-vastuvõtmine toimub 2. oktoobril 2023.

11. septembril otsustas juhatus esitada Eesti Pimedate Liidu esindajaks Tallinna Heleni Kooli hoolekogu koosseisu Eesti Nägemispuuetega Laste Vanemate Liidu juhatuse esimees Aivar Jaeski.

Päevakorrapunkt nr 2
Tegevus ajavahemikus 16.04.2023 – 18.09.2023

2. mail osales Jakob Rosin Eesti Puuetega Inimeste Koja juhatuse koosolekul ja üldkoosolekul.
3. mail tutvustas Jakob Rosin Euroopa Komisjoni koolitusprogrammi raames ligipääsetavuse olukorda Eestis ning seda, kuidas Eesti on e-riigina lahendanud ligipääsetavuse muresid.
8. mail testis Jakob Rosin Tervise ja Heaolu Infosüsteemide keskuse palvel uue infoportaali
ligipääsetavust.
10. mail osales Priit Kasepalu Tallinna Heleni Kooli hoolekogu koosolekul.
16. mail nõustas Jakob Rosin Tallinna linna infoviitade ligipääsetavuse osas.
22 –25. mail osales Jakob Rosin Varssavis Rahvusvahelisel orienteerumis- ja toimetulekuõppe
Konverentsil.
23. mail osales Priit Kasepalu EPLi esindajana MTÜ Pimedate Töökeskus Hariner üldkoosolekul.
23. mail osales Priit Kasepalu õiguskantsleri inimõiguste nõukoja koosolekul.
24. mail osalesid Priit Kasepalu ja Mari-Liis Uibu Eesti Rahva Muuseumis näituste „Õige keha, vale keha?“ ja „Sõnumid kolmnurgas. Näitus Eesti XX sajandi suveniirrätikutest” kirjeldustõlkega tutvustustuuridel. Priit Kasepalu tänas EPLi poolt näituste ligipääsetavateks muutnuid.
26. mail kohtus Jakob Rosin Eesti Rahvusringhäälingu töötajatega, et arutada võimalust tuua laste ja noorte tantsupeo kirjeldustõlge ka ERRi eetrisse ning hiljem järelvaatamisena ka Jupiteri.
29. mail nõustas Jakob Rosin Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi töötajaid raudteeülekäikude ligipääsetavuse osas.
29. mail saatis EPL pöördumise Eesti Rahvusringhäälingule palvega rahastada tantsupeo kirjeldustõlke edastamist ERRi kanalites.
1. juunil saatis EPL sotsiaalkaitseminister Signe Riisalole ning haridus- ja teadusminister Kristina Kallasele pöördumise juhtimaks tähelepanu probleemidele nägemispuudega laste rehabilitatsiooni ning õppe nõustamise süsteemis Tallinnas.
2. juunil kohtus Jakob Rosin Luminor Bank ASi töötajatega, et arutada panga üldtingimuste vastavust toodete ja teenuste ligipääsetavuse seadusele.
8. juunil osales Jakob Rosin Brüsselis, Microsofti kontoris toimunud ligipääsetavuse alasel
konverentsil, et arutada võimalusi parandada kaardimakseterminalide ligipääsetavust Euroopas.
9. juunil osales Jakob Rosin Narvas Eesti Puuetega Inimeste Koja puuetega inimeste kultuurifestivalil päevajuhina.
12. juunil kohtus Jakob Rosin siseministeeriumi töötajatega, et arutada elanikkonna kaitse, evakuatsiooni ja ohuteavitusega seotud küsimusi nägemispuudega inimeste kontekstis.
14. juunil tutvustas Priit Kasepalu Rae Kultuurikeskuses toimunud „Mittelaagris“ lastele nägemispuudega inimeste elu.
15. juunil kohtusid Jakob Rosin ja Mari Sepp Soome Pimedate Liidu rehabilitatsiooniekspertidega. Kohtumisel jagati ülevaadet kummagi riigi nägemispuudega inimeste kogukonna olukorrast nii rehabilitatsioonis kui ka üldise toimetuleku vaatest.
16. juunil kohtus Jakob Rosin MTÜ Lähme Nulli liikmetega, et nõustada prügi olemust ja kasutusvõimalusi tutvustava näituse „Lähme Nulli“ parema ligipääsetavuse tagamist.
21. juunil kohtus Jakob Rosin Euroopa Puuetega Inimeste Foorumi palvel virtuaalselt Google ligipääsetavuse juhi Christopher Patnoega.
2. juulil suhtles Jakob Rosin Eesti Rahvusringhäälingu töötajatega, et juhtida tähelepanu kirjeldustõlke kättesaadavuse kitsaskohtadele ERRi kanalites.
3. juulil andis Jakob Rosin intervjuu Eesti töötukassale seoses Euroopa Puuetega Inimeste Foorumi uuringuga puuetega inimeste digioskuste kohta tööturul.
6. juulil kohtus Jakob Rosin valimisjaoskondade kaardirakenduse arendajaga, et arutada arenduses tekkinud ligipääsetavuse küsimusi.
7. juulil tutvustas Priit Kasepalu Eesti Rahvusraamatukogu Pimedate Raamatukogus Gruusia pimedate ja vaegnägemisega inimeste rehabiliteerimisasutuse „Täna algab tulevik“ juhatajale Eesti nägemispuudega inimeste tegevust.
2. augustil avaldas Jakob Rosin Parliament Magasine ajakirjas arvamusartikli tulevikutehnoloogiate mõjust ligipääsetavusele.
3. augustil kohtus Jakob Rosin Eesti Puuetega Inimeste Koja töötajatega, et arutada puuetega inimeste erisust kavandatavale automaksule.
8. augustil nõustasid Jakob Rosin ja Mari Sepp ehitusjärgus Kalevi Jahtklubi ligipääsetavust.
14. augustil osalesid Jakob Rosin ja Elisabeth Egel koosolekul, valmistamaks ette kohtumist
Sotsiaalministeeriumi töötajatega, tagamaks laste rehabilitatsiooniteenuse ning tavakoolis õppiva nägemispuudega lapse tugiõppe jätkumine Tallinnas.
15. augustil osalesid Jakob Rosin, Elisabeth Egel ning Eesti Nägemispuuetega Laste Vanemate Liidu ja Nägemispuudega Inimeste Rehabiliteerimiskeskuse esindajad ning nägemispuudega laste tugiõpetajad kohtumisel sotsiaalministeeriumi ning haridus- ja teadusministeeriumi töötajatega, tagamaks laste rehabilitatsiooniteenuse ning tavakoolis õppiva nägemispuudega lapse tugiõppe jätkumine Tallinnas.
21. augustil osales Jakob Rosin kohtumisel Eesti Puuetega Inimeste Koja ja sotsiaalministeeriumi töötajatega, et saada aimu Töötamise toetamise eelnõust ja töövaldkonna teemadest, mis ministeeriumis plaanis.
22. augustil andis Jakob Rosin olevalmis.ee portaalile ülevaate võimalikest ligipääsetavuse ja
kasutatavuse parandustest portaali uues versioonis.
22. augustil kohtusid Jakob Rosin ja Nägemispuudega Inimeste Rehabiliteerimiskeskuse esindajad Eesti Puuetega Inimeste Koja ja Eesti Töötukassa töötajatega, et saada aimu toetatud töölerakendamise teenusest.
28. augustil kohtusid Jakob Rosin ja Eesti Puuetega Inimeste Koja töötajad rahandusminister Mart Võrklaevaga, et anda edasi soovitused puuetega inimeste erisuse loomiseks kavandatavale automaksule.
29. augustil osales Elisabeth Egel virtuaalselt Accessible EU korraldatud arutelul “Your role in making higher education more accessible and inclusive” 
31. augustil osales Priit Kasepalu Tallinna Heleni Kooli hoolekogu koosolekul.
7. septembril kohtus Jakob Rosin Läti MTÜga, mis tegeleb muuseumite ligipääsetavuse
parendamisega. Tegemist oli esmase koostöö loomisega, tagamaks Balti riikides ühtlasem ja
süsteemsem ligipääsetavus muuseumite valdkonnas.
13. septembril osales Priit Kasepalu Tallinna Heleni Kooli hoolekogu koosolekul.
16. septembril kohtusid Jakob Rosin ja Nägemispuudega Inimeste Rehabiliteerimiskeskuse esindaja Eesti Puuetega Inimeste Koja töötajatega, et arutada probleeme pikaajalise kaitstud töö tagamisel nägemispuudega inimestele.

Päevakorrapunkt nr 3
Tunnustuse “Aasta tegu 2023” laureaatide kinnitamine
Tunnustuse „Aasta tegu 2023“ määramiseks laekus viis avaldust, milles üheksa kandidaati (lisa 1).

Juhatus otsustas: 
Kinnitada tunnustuse „Aasta tegu 2023“ laureaatideks:  
Ülar Maapalu, kes palus oma juubelile kutsutud külalistel teha kingituse asemel annetus Eesti Pimedate Liidule. Selline eraisiku algatus on eriti tänuväärne olukorras, kus liidul on palju ideid ja plaane, millega kõigi Eesti nägemispuudega inimeste elu paremaks muuta, kuid alarahastuse tõttu kõike teha ei saa.
Tallinna Linnateater pimedate ja vaegnägijate käsitöö populariseerimisele ja ühtlasi üldisele teavitusele nägemispuudega inimeste tegemistest kaasa aitamise eest. Tallinna Linnateatris tuli Märtsis 2023 välja lavastus „Poiss, kes nägi pimeduses“. Sellest sündis Linnateatri ja Põhja-Eesti Pimedate Ühingu vahel suurepärane koostöö. Näitlejad käisid mitmel korral ühingus tutvumas pimedate igapäevaeluga, nii korraldatud kohtumistel kui ka vabatahtlikena abistamas.
Samuti korraldas Tallinna Linnateater oma initsiatiivil ja ressurssidega Salme Kultuurikeskuses, kus etendused toimusid, vaipade näitus-müügi, mille raames osteti praktiliselt kõik näitusel välja pandud pimedate ja vaegnägijate käsitöömeistrite poolt tehtud vaibad.
Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus. Tänu Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutusele said nägemispuudega inimesed tantsupeo peaproov-etendust "Sillad" nautida kirjeldustõlkega. Kohapeal oli olemas tantsumustrite taktiilsete jooniste raamat.
Eesti Rahva Muuseum näituste ”Õige keha, vale keha” ja “Sõnumid kolmnurgas. Näitus Eesti XX sajandi suveniirrätikutest” kirjeldustõlke koostamise ning neile näitustele kirjeldustõlkega giidituuri korraldamise eest.
Saaremaa palverännaku meeskond, kes korraldas matka „Rõõmu retk“, mille osalustasu annetati liikumisaasta puhul pimedatele ja vaegnägijatele liikumistrena˛ööri ostmiseks.

Päevakorrapunkt nr 4 
Läänemaal Kiviküla külas asuvate Eesti Pimedate Liidu kinnistute arendamine
Juhatus arutas:
Läänemaal Kiviküla külas asub EPLile kuuluv kinnisvara ehk kaks kinnistut.
Põhikirja kohaselt on EPLi kõrgeim organ liikmete üldkoosolek. Üldkoosoleku pädevuses on
muu hulgas nõusoleku andmine üüri- ja rendilepingute sõlmimiseks, mille kehtivus on 15 ja enam aastat; kinnisvara piiratud asjaõigusega koormamise üle otsustamine ning tingimuste määramine; kinnisvara võõrandamine. Kinnisvara võib piiratud asjaõigusega koormata või võõrandada ainult üldkoosoleku kehtestatud tingimustel. Kinnisvara võõrandamise otsustab üldkoosolek.
Mõistete üldiseks selgituseks.
Hoonestusõigus on üks piiratud asjaõigustest. See annab isikule võimaluse omada ehitist maatükil, mis on kellegi teise omand. See õigus kuulub isikule, kelle kasuks on tähtajaline hoonestusõigus seatud. Üks hoonestusõiguse seadmise põhjus on omaniku soov vabaneda kinnistuga seotud kuludest ja saada kinnistult pikaajalist kasu, kuid ta ei soovi omandiõigusest lõplikult loobuda. Sellisel juhul on omanikul võimalus seada kinnistule hoonestusõigus, et kinnistut saaks kasutada see isik, kes sinna hoone ehitab. Teine isik omandab selle hoone kindla tasu eest kindlaks tähtajaks.
Hoonestusõigust saab võrrelda maatüki rentimisega. Erinevus seisneb selles, et hoonestusõiguse puhul on eesmärk hoone ehitamine, aga rendi puhul maatüki kasutamine. Hoonestusõiguse seadmise tehing peab olema tõestatud notariaalselt.
(selgituse lõpp)
Kinnistul asuv peamaja on ehitatud 1920-ndatel aastatel, hiljem on tehtud juurdeehitusi.  Teised majad on ehitatud peamiselt 1970-ndatel aastatel. Kinnistutel asuvad hooned on vaja viia vastavusse nõuetega, mis on sätestatud tuleohutuse seaduses ning turismiseaduse alusel kehtestatudmääruses „Majutusteenuse osutamise nõuded“. EPL arvestas seda vajadust rendilepingu ja kavandatud hoonestusõiguse lepingu tingimuste kehtestamisel.
14. märtsil 2014 sõlmisid EPL ja Ranniku Maja Osaühing (edaspidi OÜ) mõlema Kivikülas asuva EPLile kuuluva kinnistu rendilepingu tähtajaga 25 aastat. Lepingu järgi on OÜl kohustus teostada peamaja rekonstrueerimine, lõpetades rekonstrueerimistööd hiljemalt 31. maiks 2020. OÜ hakkas puhkekeskust nimetama Ranniku Puhkekeskuseks.
Varem tegutsenud Sihtasutus Puhke- ja Tegevuskeskus Jursu (edaspidi SA) likvideeriti.
22. augustil 2019 saatis OÜ juhataja Madis Raudsepp EPLi juhatusele kirja ettepanekutega – OÜ lammutab mereäärsel kinnistul asuva vana paadikuuri ja ehitab asemele kaasaegse rannahoone ning tellib peamaja elektritööd, et peamaja elektrisüsteem vastaks tuleohutuse nõuetele. Nende tegevuste elluviimiseks soovis OÜ, et EPL seaks tema kasuks hoonestusõiguse, mis võimaldaks OÜl taotleda investeeringutoetusi Euroopa Liidu (edaspidi EL) struktuurifondidest.
17. juunil 2020 otsustas üldkoosolek seada EPLile kuuluvatele Kivikülas asuvatele kinnistutele hoonestusõiguse OÜ kasuks aastani 2039.
Hoonestusõiguse vormistamiseks oli vajalik eemaldada SA kasuks seatud isiklik kasutusõigus.
2021. aastal ennistati registrist kustutatud SA, eemaldati tema kasuks seatud isiklik kasutusõigus ja SA likvideeriti täiendavalt.
2022. aastal oli kavas seada kinnistutele hoonestusõigus OÜ kasuks. EPLi juhatus külastas puhkekeskust ja suhtluses OÜ juhatajaga selgus, et investeeringuid peamaja tuleohutusse ja
rannahoone ehituseks enam kavas ei ole. Rendilepingu järgi on OÜl kohustus peamaja rekonstrueerida. Seda ei ole tehtud. 
Lisaks on rendilepingu kohaselt OÜl kohustus pakkuda EPLi liikmetele 70% hinnasoodustust puhkekeskuse teenuste kasutamisel. Mitmete meeldetuletuste järel pole soodustust aga rakendatud.
30. märtsil 2023 toimunud EPLi üldkoosolek arutas erinevaid võimalusi kinnistute edasiseks kasutamiseks ning arendamiseks. Osalejad leidsid, et kinnistud pakuvad head ja turvalist keskkonda nägemispuudega inimestele. Need on eraldatud, mere äärde viib juba tuttav ja turvaline tee.
Võimalikud valikud edasiseks arendamiseks: leida kinnistutele investeeringutoetused ELi toetusmeetmetest; müüa üks või mõlemad kinnistud ja investeerida saadud raha tasuvamasse kinnisvarasse; leida kinnistutele investeerimisvõimekusega rentnik. Üldkoosolek otsustas, et juhatus ja tegevjuht tegelevad 2023. aastal erinevate võimaluste välja selgitamisega, sh. ELi rahastusvõimaluste ja uue investori leidmisega.
Vastavalt üldkoosoleku otsusele on tegevjuht selgitanud projektitoetuste taotlemise võimalusi. 
Leader-meetme määrus on kinnitatud ja MTÜ Kodukant Läänemaa on kinnitanud oma strateegia aastateks 2023–2027+. Taotleja saab olla piirkonda registreeritud ettevõtte, kes on vähemalt 12 kuud piirkonnas tegutsenud ja eelnenud aasta käive on vähemalt 5000€. Kalanduse algatusrühmadele mõeldud määrus on ministeeriumis kooskõlastusringil. Novembriks valmib Läänemaa Rannakalanduse Seltsi strateegia. Sadamate toetuse alt on toetust keeruline saada, sest 1,5 km kaugusel asub Topu kalasadam ja ilmselgelt nii lähedale uut lautrikohta või sadamat koos hoonega rajada ei oleks tegevusrühma  arvates otstarbekas.
Puhkekeskuse haldamisest huvitatud ettevõtete otsimisega ei ole veel tegeldud. Seda põhjusel, et selgitada eelnevalt välja projektitoetuste võimalused ja seejärel teised võimalused kinnistute haldamisel. Tegevjuht võttis kinnisvarafirmalt hinnapakkumise kinnistute hindamise kohta, kuid EPL loobus selle teenuse kasutamisest kõrge hinna tõttu.
Juhatus otsustas 12. augustil OÜga rendilepingu rikkumiste tõttu 30. septembril erakorraliselt üles öelda. Sellekohane teade saadeti OÜle 18. augustil.
21. augustil pöördus EPLi poole inimene, kellele OÜ oli 2022. aasta detsembris andnud Jursul asuva nn. komandandi elamu pikaajalisele rendile. EPLi ja OÜ vahelise rendilepingu kohaselt ei olnud OÜl õigus seda teha. EPL kavatseb inimesega sõlmida lepingu, mis võimaldaks perel nimetatud hoonet kasutada. Elaniku sõnul jookseb hoone katus mitmest kohast läbi.
25. augustil andis OÜ EPLile teada, et soovib nendevahelise rendilepingu lõpetamist 18. novembril, kuid EPLi juhatus ei pidanud tähtaja pikendamist põhjendatuks.
25. augustil sai EPL Põhja-Eesti Pimedate Ühingult (edaspidi PPÜ) kirja väljavõttega ühingu juhatuse 16. augusti koosoleku protokollist. Väljavõte käsitles päevakorrapunkti „PPÜ liikmete puhkamise perspektiiv Ranniku Puhkekeskuses“. Kirjas on välja toodud Jaanus Riimetsa seisukoht: „Meie ühingu liikmed on saanud aastaid puhata. Ja nii see peaks jätkuma.“ PPÜ juhatus arutas EPLi puhkekeskuse Jursuga seonduvat ja otsustas: Teha EPLi juhatusele ettepanek säilitada nägemispuudega inimestele Jursul puhkamise võimalused.
28. augustil teavitas EPL PPÜd, et on info kätte saanud ja edastanud juhatusele. Anti teada, et EPLi järgmine juhatuse koosolek toimub 18. septembril ja selle päevakorras on ka Jursu kinnistute teema ning juhatuses arutatu saadetakse pärast koosolekut liikmetele edasi, et kõik saaksid toimuvaga jooksvalt kursis olla.
11. septembril avaldas PPÜ juhatuse ja infolehe Kuukiir toimetuse liige Jaanus Riimets PPÜ meililisti Teade postitatud infolehes küsitava sisuga väiteid sisaldava artikli „Mineviku ja tuleviku Jursu”.
Jääb arusaamatuks tema kirjutatu juuli lõpul Jursul korraldatud suvelaagris toimunust: „Ja sellel aastal selgus, et me võib-olla varsti enam ei saagi sinna puhkama ja ka abi saama minna. Sel aastal oli kohapeal inimestega sel teemal mitmel korral juttu.” Kahjuks ei küsinud artikli autor ega laagris osalenud PPÜ juhatuse teised liikmed telefonitsi või e-kirjaga EPLilt, juhatuse liikmetelt ega tegevjuhilt infot tegeliku olukorra kohta. See andis võimaluse kuulujutu, et EPLi juhatus kavatseb Jursu kinnistud müüa, tekkimiseks ja levimiseks.

Juhatus otsustas:
•	Moodustada EPLi ja Ranniku Maja OÜ vahel 14. märtsil 2014 sõlmitud kinnistute rendilepingu nr 13/01 ennetähtaegseks lõpetamiseks vara vastuvõtmise töörühm koosseisus Jakob Rosin, Mati Malm, Mari Sepp ja Mari-Liis Uibu.
•	Sõlmida nn. Komandandi majas elava perega tähtajaline üürileping kuni 30. juunini 2024. Lepingus sisaldub ka kinnistu jooksev hooldus (majade valvamine ja hooviala korrashoid).
•	Soovitada PPÜ juhatusel tutvuda EPLi põhikirjas kinnisvaraga seonduvaga ja 30. märtsil 2023 toimunud üldkoosoleku protokolliga, teha endale selgeks kinnisvaraga seonduvad mõisted ning selgitada Jursul puhkamise võimalusest huvitatud PPÜ liikmetele tegelikku olukorda.
•	Postitada EPLi juhatuse koosoleku protokolli väljavõttena vormistatud vastus PPÜ kirjale PPÜ meililisti Teade.
•	Soovitada PPÜl avaldada käesolev vastus ka infolehe Kuukiir järgmises numbris.

Päevakorrapunkt nr 5
Ülar Maapalu annetuse kasutamine
Jakob Rosin tegi ettepaneku uuendada ja täiendada Eesti Pimedate Liidu projekteerimisjuhendit „Ehitatud keskkonna ligipääsetavus nägemispuudega inimestele”. 
See on materjal, mida väga palju küsitakse ning mis leiab ka kasutust. Juhendi uuendamiseks oleks vaja palgata ehitusinsener kui valdkonna ekspert,, käia välismaal ja tutvuda sealsete võimaluste ning korraga. Samuti võib tekkida vajadus juhendi täiustamiseks saada ligipääs rahvusvahelistele standarditele, mis sageli on tasulised.

Juhatus otsustas: 
•	Kasutada Ülar Maapalu tehtud annetust projekteerimisjuhendi „Ehitatud keskkonna ligipääsetavus nägemispuudega inimestele“ uuendamiseks ja täiendamiseks.

Päevakorrapunkt nr 6
Euroopa Pimedate Liidu juhatusse Eesti Pimedate Liidu poolt kandidaadi esitamine

Jakob Rosin ja Monica Lõvi osalevad 2024. aasta veebruaris Lissabonis toimuval Euroopa Pimedate Liidu üldkoosolekul, kus toimuvad muuhulgas ka Euroopa Pimedate Liidu juhatuse valimised. Jakob Rosin nõustus olema EPLi poolne juhatuse liikme kandidaat.

Juhatus otsustas: 
•	Esitada Jakob Rosin EPLi poolt Euroopa Pimedate Liidu juhatuse liikme kandidaadiks.
•	Jakob Rosin taandas end hääletusest.

Päevakorrapunkt nr 7
Valge kepi päeva tänuseminari sisu
Seekordne valge kepi päeva tänuseminar toimub kolmapäeval, 18. oktoobril Tallinna Õpetajate Majas (Raekoja plats 14). 
Päevakava 
12.30 Külaliste vastuvõtt
13.00 Ettekanded 
13.45 Tunnustuse „Aasta tegu 2023“ üleandmine 
14.30 - 16.00 Õhtusöök
Tänuseminaril osalemine on kutsetega.

Juhatus otsustas: 
Kutsuda valge kepi päeva tänuseminarile ettekandega esinema Riigikogu sotsiaalkomisjoni esimees Õnne Pillak.

Päevakorrapunkt nr 8
Ajakirja Valguse Kaja rubriikide mahud ja honorarid
Juhatus arutas: 
16. märtsil 2021 SKYPE’i teel toimunud juhatuse koosoleku päevakorrapunkt oli „Ajakirja Valguse Kaja honoraride arutelu“. Juhatus arutas ajakirja Valguse Kaja autorite tasustamist. Jakob Rosin tutvustas juhatusele toimetuse koosolekul arutatud ja kinnitatud ajakirja rubriikide loomist. Juhatus otsustas: Ajakirja toimetus koostab rubriikide lõikes ja tähemärkidele tugineva honoraride tasutabeli. 13. aprillil 2021 saatis Jakob Rosin juhatuse listi kirja „Vastamiseks: Valguse kaja ajakirja rubriikide mahud ja honorarid“. 

Juhatus otsustas: 
1. Kinnitada ajakirja Valguse Kaja iga numbri rubriikide mahud ja honorarid järgmiselt:
Juhtkiri 1 lk: juhatuse esimehe sõnum.
Tekst 0,5 lk (ca 1750 tähemärki), 1 foto, kokku 1 lk.
toimetuse eessõna 1lk: valmib toimetuse liikmete koostöös, üks liige kirjutab kokku.
Tekst 1 lk (kuni 3500 tm), fotota.
Honorar teksti kokkukirjutajale 20 eurot.
Meie tegemised 9 lk: EPLi, liikmete, valdkonnas oluliste sündmuste ülevaated ja tegemised.
Lugu 1 (sügisnumbris tunnustuse „Aasta tegu“ ülevaade, kevadnumbris ühe liikmesorganisatsiooniga intervjuu või liikme poolt kirjutatud artikkel):
Tekst 3 lk (Ca 10500 tm), 4 fotot, kokku 4 lk.
Honorar 75 eurot.
Lugu 2:
Tekst 1,5 lk (ca 5250 tm), 1 foto, kokku 2 lk.
Honorar 50 eurot.
Lugu 3:
Tekst 1,5 lk (ca 5250 tm), 1 foto, kokku 2 lk.
Honorar 50 eurot.
Lugu 4, lühike:
Tekst 0,5 lk (ca 1750 tm), 1 foto, kokku 1 lk.
Honorar 20 eurot.
Juht- ja abikoer 2 lk: juht- ja abikoerte valdkonna uudiseid.
Tekst 1,5 lk (ca 5250 tm), 1 foto, kokku 2 lk.
Honorar 50 eurot.
Persoon 5lk:
Tekst 4 lk (ca 14000 tm), vähemalt 2 fotot, kokku 5 lk.
Honorar 100 eurot.
Nipinurk 4lk:
Lugu 1:
Tekst 1,5 lk (ca 5250 tm), 1 foto, kokku 2 lk.
Honorar 50 eurot.
Lugu 2:
Tekst 1,5 lk (ca 5250 tm), 1 foto, kokku 2 lk.
Honorar 50 eurot.
Tehnoloogia 2lk:
Tekst 1,5 lk (ca 5250 tm), 1 foto, kokku 2 lk.
Honorar 75 eurot.
Kaastööd 2 lk: väljastpoolt saadetud loovtööd / arvamusartiklid. Toimetus otsustab, millised avaldatakse.
Tekst 1,5 lk (ca 5250 tm), 1 foto, kokku 2 lk.
Honorar 75 eurot.
Lühiuudised 1lk: Eesti ja Euroopa puudega inimeste uudised ja sündmused.
Tekst 1 lk (kuni 3500 tm).
Kirjeldustõlge 1lk: oluline foto ja selle kirjeldus.
Tekst 0,5 lk (kuni 1750 tm), 1 foto.
Honorar 30 + 30 eurot.
2. Tähemärgid on koos tühikutega. Fotodega lugudes võib tekst olla veidi üle või alla mahupiiri. Fotodeta lugudes peaks tekst olema enam-vähem mahupiiris, kuid kindlasti mitte üle selle.
3. EPLi töötajatele honorare ei maksta.

Päevakorrapunkt nr 9
Kirjad ja info
•	Nägemispuudega inimeste muusikafestival Balti Laine 
2024. aastal oleks EPLil kohustus korraldada Balti Laine talendikonkurss Tallinnas 
Juhatus otsustas: 
Mitte korraldada Balti Laine konkurssi sellisel kujul, nagu see praegu on ning mõelda ja arutada Balti riikide pimedate ühingute kolleegidega muid võimalusi.  
•	Leedu pimedate ühing kutsub EPLi ja Läti pimedate ühingu juhte külaskäigule Vilniusse. Kavandatav kuupäev on 4. märts 2024. 
•	Mälberg OÜga sõlmitud rendilepingu lõpetamine 
Mälberg OÜ esindaja saatis 12. septembril EPLile oma soovi lõpetada tähtajaline rendileping Tallinn Laki 7b 2. korpuse hooneosas. Juhatus arutas rendilepingu ennetähtaegse lõpetamise tingimusi. Juhatus otsustas: Mari Sepp suhtleb Mälberg OÜ esindajaga ja täpsustab rentnikuga lepingu lõpetamise tingimusi.